Dobrý den, dle telefonického rozhovoru Vám posílám informace o aktuální situaci. (regulace nereguluje; provoz jen zapnuto-vypnuto; celkově nefunkční) Jedná se o rodinný dům s kondenzačním kotlem Junkers Cerapur a regulací Junkers TA 250. Využívám v domě podlahové topení (spodní patro), radiátory a konvektory. Představoval bych si nastavení tak, že by měla byt teplota mezi 17 a 23 hodinou cca 23 stupňů a ráno mezi 6 a 10 také 23 stupňů. V ostatních hodinách by bylo ideální cca 20 stupňů. Budeme vycházet z defaultních hodnot na regulátoru. Kotel mám nastavený na stupeň E. Děkuji za pomoc.
Dobry den. Pri surfovanii po internete som nasiel aj Vas. Mam taky problem, ze neviem ako spravne nastavit kondenzacny kotol v dome , resp. ako nastavit ekvitermicku krivku. Mam kondenzacny kotol junkers cerasmart, s ekvitermickou regulaciou ceracontrol t250. Na radiatoroch v celom dome mam termostaticke hlavice honeywell. Riadenie je nastavene bez pripojenia kontroly teploty v miestnosti. Viete mi s tym poradit?
Náhodně jsem na internetu narazil na Vaše stránky a i když nevím, zda není troufalé či bezpředmětné se na Vás obracet s následujícím problémem, přesto to zkusím. Oč se jedná. Letos jsem nucen prodělat rekonstrukci otopného systému, souběžně s výměnou oken. Dispozice: Byt 3+1 cca 85 m2 v 4-bytovce, v 1NP, dole byt, nahoře nevytápěná půda. SV stěna bez oken, okna situovaná na straně JV a SZ, stěna JZ částečně sousedí s bytem na patře a částečně nevytápěný (pouze temperovány únikem tepla z bytu) prostor schodiště. Dům je cca 40 let starý, nezateplený, obvodové zdivo cca 45-50 cm. Okna plánuji plastové, izolační dvojsklo, plocha oken cca 11 m2. Lokace Vysočina. Po částečném samostudiu této problematiky jsem jako ideální zvolil kotel kondenzační, kde se mi zalíbil Junkers Cerapur 7-28 (ještě má verzi 3-16). Favorit Vissemann bohužel padl díky ceně. Pro ohřev teple vody plánuji použit externí nepřímo ohřívaný zásobník firmy ATC z nerezu, používaná voda je poměrně tvrdá žádný el. ohřívač její agresi dlouho nepřežil (4-5 let). Řešení s vrstveným zásobníkem je pro tvrdou vodu bohužel nevhodné. Cerapur již má řízené čerpadlo s proměnným chodem, pro řízení a ovládání bych asi použil TA 250 s ekvitermem. Jako radiátory pravděpodobně od Korado, 4x dvoudeskové o rozměru 600x1800. Vzhledem k negativnímu návyku rodiny, co se týká "větraní"(v jejich podaní>odevřen, a až je zima, zavřeme), což příliš nebolelo dík nízké ceně topiva (dřevní odpad), by u plynu bylo citelně poznat. Proto osadím okna s kovaním Winkhaus autoPilot Control s kontaktní čidla VdS-třídy B v pozici určené k ventilaci.
V současné době řeším problém s kabelovým rozvodem UTP na počítačovou síť. Provedl jsem zapojení několika zásuvek na jeden kabel od switche a setkal jsem se s problémem tohoto typu. Na konci vedení počítač normálně připojím. Jakmile však se vzdaluji od konce a připojuji se na průběžně zapojené zásuvky, dochází k nestabilitě, případně k úplným výpadkům síťového připojení. Kritická je vzdálenost asi 7m. Na asi 10m už není možné se vůbec připojit. Věděl byste, jak provést kompenzaci odrazu na vedení (domnívám se že jde o tento jev), jak spočítat příslušný kompenzační rezistor nebo kondenzátor, případně indukčnost. Nemám vůbec tušení k čemu tam přesně fyzikálně dochází, nikdy jsem se s tímto problémem nesetkal, ani nikdo z mých známých, kteří běžně síťování počítačů řeší. Znáte nějaký způsob jak to vyřešit? Podotýkám že používám klasický UTP Cat.5e. Vícečetné vývody z jednoho kabelového vedení chci zachovat z praktického důvodu. Jedná se o několik místnosti, kde chci mít zásuvky na různých místech, ale nemám možnost a ani nechci tahat ke každé zásuvce samostatně kabel. V každé místnosti budu mít zapojenu v jednu chvíli vždy pouze jednu datovou zásuvku. Děkuji za případnou účinnou radu.
Vážený p. Valter, dovoluji se na Vás obrátit s prosbou o radu či pomoc s ekvitermní regulací při vytápění novostavby RD. Na Vaše stránky jsem narazil při hledání praktických příkladů regulace na webu a cele jsem si je prostudoval...:-). Jsem člověk, který se profesně pohybuje v oboru silnoproudu a SRTP, nemám však žádné praktické zkušenosti s vlastním programováním PLC a tvorbou vizualizací technologických procesů. Právě jsem dostavěl domek a nastala potřeba řešit řízení vytápění. Známý mi za výbornou cenu prodal PLC Vision280 od Izraelské firmy Unitronics (v ČR má distribuci Schmachtl CZ, spol. s r.o.). Dokoupil jsem si I/O moduly, "nasázel" jsem to cele do rozvaděče a pověsil na zeď :-). Nevím, jestli PLC Unitronics znáte, příjemným překvapením pro mne např. byl vestavěný Ethernetový port a hlavně SW prostředí pro programování a vizualizaci zdarma (Visilogic + další utility). Mam na to "navěšené" všechno TZB v domě - solární systém s 8ks kolektoru od fy. Heliostar, UT + TUV se dvěma akumulačními nádržemi 1800l, 2ks regulačních rad s třícestnými ventily na řízení UT a teploty zpátečky do kotle na tuhá paliva (Viadrus, Herkules U26). Dále je na PLC zapojena rekuperační jednotka od fy. Atrea a bilanční měření tepla na vodě do UT a ze solárních panelů (nastaveny kalorimetrické údaje Antifrogenu SOL). Problémem je, že kolega programátor si vylámal zuby na ekvitermní regulaci UT. Na vstupy PLC mám napojenu venkovní teplotu Sever (Pt100), aktuální vnitřní teplotu v ref. místnosti (0-10V; 5-35°C) a teplotu topné vody na výstupu do UT. Výstupy by pak měly ovládat třícestný ventil UT (ESBE, 120s/90°) a zapínat/vypínat oběhové čerpadlo. Existuje prosím nějaký vzorec pro ekvitermní regulaci s korekcí od vnitřní teploty (nebo např. blokové schéma), na základě jehož by mi pak kolega SW dodělal...? Samozřejmě správné "usazení" topné křivky by se pak provedlo odladěním dle odezvy a charakteristik budovy. Budu Vám vděčný za jakoukoliv pomoc či nápovědu.
Příjemný den, při hledání informací na internetu jsem narazil na PDF dokumenty jvalter.cz/cidla.html uveřejněné na Vámi vytvořených stránkách. Snad tedy kontaktuji správnou osobu. Ačkoliv jsme ve studiu už pokročili a Vaše dokumenty jsou pro nás pasé, přesto nás zaujali a rádi bychom Vám udělali nabídku. Jsme sice jen skupina nadšených studentů, ale i mi chceme své mnohdy tvrdě nabité informace poskytnout návštěvníkům internetu. Činíme tak neziskově a tudíž velmi pomalu, proto jakákoliv pomoc o rozšíření informační hodnoty našeho projektu je vítána s nadšením. Snad nevyzněla naše snaha o vytvoření silného informačního zdroje příliš pošetile. Jedná se nám především o dokument ve formátu PDF s převodními tabulkami pro termočlánky, který bychom s Vaším svolením rádi zařadili mezi dokumenty, které na svých stránkách zveřejňujeme. Je to samo sebou možné jen v případě, že jste skutečný autor a že nám k tomu dáte písemné svolení. Navíc nás v některých směrech zaujal i dokument "Základní pojednání o snímačích, čidlech a měření teploty obecně", který by s jistými úpravami mohl být přínosem do našeho dalšího plánovaného rozšíření "Měření elektrických a neelektrických veličin" v oboru "Metrologie". V takovém případě se jedná již o bližší spolupráci na našem projektu TechCorp s vyššími nároky na odbornost a autorská práva. Pokud Vás má nabídka jen trochu zaujala, velice rád Vám pošlu bližší informace. Náš projekt se nachází na www.techcorp.cz a budeme rádi, pokud naší nabídku alespoň zvážíte. Děkuji mnohokrát za čas, který jste mi věnoval a předem i za případnou odpověď.
Dobrý den pane Valter, po tel. dohodě (viz. článek níže) zasílám foto, jestli je možné vyndat trojcestný ventil a nahradit ho dvěma zpětnými klapkami. Případně doplním informace. Jedná se o přepínání dvou zdrojů tepla (elektrokotle a krbu s akumulační nádrží), kde je osazen trojcestný ventil bez regulace pro přepínání těchto zdrojů, a stojíme před otázkou, zda doplnit servopohon a regulaci, nebo použít zapojení se dvěma zpětnými klapkami. 1) Cena servopohonu s regulací je několikanásobně větší než zapojení se zpětnými ventily. 2) Zapojení s trojcestným ventilem (klapkou) má opodstatnění jen v případech, kde potřebujeme zachovat samotížný systém (samotížný topný systém, nebo zdroj(e) je navržen na samotíž a tu musíme zachovat).
Poslední komentáře